Obsah filmu Krakatit
Neznámý pacient blouzní v nemocnici na prahu života a smrti. V horečnatých vizích inženýra chemie Prokopa se zpětně odehrává celý příběh, který se točí kolem jeho epochálního vynálezu, Krakatitu, třaskaviny nezměrné síly. Všichni se jej snaží získat a využít jeho destrukční síly ve svůj mocenský prospěch. Životem uvláčený Prokop překonává hlubokou agonii a krizi a získává vůli žít až poté, co je ujištěn, že jeho vynález může být lidem i užitečný…
Čapkův vizionářský román Krakatit vznikl mezi březnem a zářím roku 1923 a o rok později začal vycházet na pokračování v Lidových novinách. Po skončení 2. světové války jistě nabyl ještě silnějšího...
Neznámý pacient blouzní v nemocnici na prahu života a smrti. V horečnatých vizích inženýra chemie Prokopa se zpětně odehrává celý příběh, který se točí kolem jeho epochálního vynálezu, Krakatitu, třaskaviny nezměrné síly. Všichni se jej snaží získat a využít jeho destrukční síly ve svůj mocenský prospěch. Životem uvláčený Prokop překonává hlubokou agonii a krizi a získává vůli žít až poté, co je ujištěn, že jeho vynález může být lidem i užitečný…
Čapkův vizionářský román Krakatit vznikl mezi březnem a zářím roku 1923 a o rok později začal vycházet na pokračování v Lidových novinách. Po skončení 2. světové války jistě nabyl ještě silnějšího vyznění. Zkušený a umělecky ambiciózní Vávra musel při jeho adaptování překonávat mnohá úskalí pramenící z předlohy samotné. Čapkova touha vyprávět zcela novou formou učinila z jeho románu nesourodý koktejl ingrediencí žánrových i stylových. Jediným jednotícím prvkem celé kompozice je postava inženýra Prokopa.
Vávra problém vyřešil rámcem vypůjčeným z Čapkova Povětroně a celý příběh podal jako horečnatou vizi o život zápasícího Prokopa. Tento narativní klíč čapkovskému chaosu nesporně velmi prospěl. Film navíc i po letech udivuje vizuálem, který se sice inspiruje kde čím (expresionismem, poetickým filmem, ale i ruskou školou), ale působí velmi originálně a intenzivně.
Kameraman Václav Hanuš využívá snových stylizací a společně s architektem Janem Zázvorkou dokážou vykouzlit v barrandovských ateliérech skličující obraz světa na prahu katastrofy. Dramatická hudba Jiřího Srnky se nebojí disonantních tónů a využívá škálu prostředků od intimity izolovaných nástrojů až po burácející orchestr. A potom jsou tu herci, zabíraní často z nezvyklé blízkosti, kterým dominuje Karel Höger. Jakkoliv by jeho kreace mohla snadno sklouznout ke křeči a divadelní manýře, nestane se tak v nesnadném partu přecitlivělého Prokopa ani na okamžik. Za jeho oduševnělou tváří jako by se skutečně odehrával čapkovský etický svár, cítíme každý jeho záchvěv.
Podle mého mínění jde o Vávrův režijně nejoriginálnější snímek, s výjimkou legendárního vzepětí v 60. letech. Nebyl by to ovšem Vávra, kdyby se jej o třicet let později nepokusil na dobovou objednávku revidovat, aby vytvořil naopak jeden ze svých nejhorších filmů, nechvalně proslulé Temné slunce…
Aleš Říman
Letní filmová škola 2011 < Zobrazit méně
zobrazit všechny obsahy (4)
TIP: Nastavení pořadí obsazení si můžete nastavit
zde >>
režie:
hraje:
scénář:
námět:
hudba:
kamera:
střih:
![trailer](https://img.fdb.cz/prehravac/prehravac_small.gif)
Distributor v ČR: |
Rozdělovna filmů československého státního filmu, NFA - Národní filmový archiv |
|
|
Jazyková verze: |
česká |
|
|
Distribuční verze: |
česky |
|
|
Zvuk: |
mono |
|
|
Obnovená premiéra v ČR: |
22.9.2016 |
|
|
|
|
Zobrazit všechny herce a tvůrce filmu Krakatit >
Nejnovější komentáře k filmu
Hodnocení: 9 / 10
Přidáno: 8.11.2023
Vynikající filmové drama, které podle mě patří k vrcholům tvorby pana režiséra Otakara Vávry. Základem je skvělá literární předloha Karla Čapka, které dal režisér na plátně strhující atmosféru. Vše pak ozdobily výborné herecké výkony (kromě Karla Högera v hlavní roli, excelovali i František Smolík, Eduard Linkers a někteří další). Kdo může srovnávat s novějším filmovým zpracováním "Temné slunce" z roku 1980, nejspíš se mnou bude souhlasit, že tenhle film je ne o jeden, ale o několik levelů výše!!!!
Hodnocení: 8 / 10
Přidáno: 17.10.2016
Jako dítě jsem se toho filmu místy bál. A nechápal ho. Dnes zmizelo obojí, a já se musím poklonit Vávrově umění. Kamera, scény, osvětlení, prostě skoro dokonalý film. I po stránce obsahové a ideové. Snad stopáž mohla být kratší. A některé scény kráceny. Snad.
Hodnocení: 7 / 10
Přidáno: 29.6.2014
Je těžké se orientovat ve filmech, které bych chtěl vidět, podle komentářů pisatelů, protože když se jednomu líbí "holky", druhému naopak vdolky. Měl bych takový návrh, aby každý film měl značku, že film je erotický, akční nebo film je lahůdkou pro fajnšmekry. Je mě líto diváka, že čeká od filmu z roku 1948, nějaké akční scény a dočká se náročnějšího děje, který zatěžuje mozkové závity. Též nelze čekat, když se budu dívat na Čechovovy Tři sestry, že vedle herecké konverzace, se na scéně, zas tak toho moc neudálo. Mezi oběma filmy podle námětu Karla Čapka je rozdíl 30 let a to též něco hovoří. Při sledování opery Prodaná nevěsta se za celé představení nic akčního neděje, uteče jenom na pouti medvěd, a dva bráchové si namlouvají stejnou dívku. Divák by si měl přečíst k filmu, kdo je režizér, to už něco napovídá, kdo tam hraje, že třeba Pivec nebude hrát v postelové scéně, stručný děj ve které době se pohybujeme. Přeci není normální sfouknout celý seriál a tvrdit, že se na to nedalo koukat, protože tam hraje nemožná herečka, kterou nemá v lásce. Při tom seriál je ze 70 let. Když bych měl za sebe zhodnotit který film je lepší, zda Krakatit s Högerem nebo Temné slunce s Brzobohatým, já si myslím, že Čapek se musel v hrobě obracet, pan rejža Vávra si měl uvědomit, že husiti již byli vyvražděni a na další akční filmy již zestárl o 30 let, ale každý máme právo na omyl...
Hodnocení: 6 / 10
Přidáno: 23.6.2014
Prostě je to film pro jiného diváka, než jsem já. Na jedné straně čapkovské protiválečné těma (to hodnotím pozitivně), na straně druhé vávrovský způsob zpracování mi nesedí - raději mám jeho husitské epopeje.
Reklama
Hodnocení: 7 / 10
Přidáno: 11.8.2013
Herec Karel Höger vs Radoslav Brzobohatý
Zajímavé zpracování tématu knihy Karla Čapka, má svojí temnou atmosféru, dá se na něj podívat. Je spíš studiové, ne interiérové. Dle mého názoru celý fim stojí a padá na herectví Karla Högra a nabízí co se týká vizuálna a atmosfry míň než pozdější vávrovo zpracování z r. 1980 - Temné slunce, které je podle mě lepší než Kraktit z r. 1948. Je víc akčnější a podrobněji rozpracované a má lepší hudbu, která víc vypovídá o temné hmotě o energii. Kdybych si moh vybrat, které z těchhle zpracování je lepší, jestli Krakatit, nebo Temné slunce, tak vítězí Temné slunce.
Módní záležitost je teď jiná, je třeba stádně vyzvihovat co stádně módně vyzdvihují jiní, takže film Krakatit je např CSFD (tam se to hemží stádností a intelektuálností) vyzdvihován do nebes zatímco na Temné slunce je módní zapomínat a nebo ho zatracovat, pomlouvat./ :-)) Kdyby v současnosti někdo začal chodit v zimě v trenýrkách a začal tvrdit že je to móda, dříve by ho označili za cvoka, nyní ne, nyní by se z toho udělalo in móda. Jen si vzpomeňte, jak před časem začal někdo chodit v zimě v mrazech v letní kšiltovce a mrzl, ale hned pak se to stalo extra módní a všichni chodili v zimě v kšiltovkách, jen aby byli in... A tak je to i s hodnocením filmů - být in stádní je prostě v módě. :-))
Raděj než Kraktit doporučuju Temné slunce (ale nejdříve se oprosťte od předsudků stádnosti :-)
Hodnocení: 8 / 10
Přidáno: 19.8.2011
Dobře zpracované téma od Čapka - Vávra to prostě uměl a Hoger zahrál taky na jedničku. Druhé zpracování tohodle tématu je o 100 % horší.
Hodnocení: 8 / 10
Přidáno: 7.1.2011
Na tu dobu, hodne propracovane dilo. Inu Čapek je Čapek. Jenom zo toho konce jsem měl takové rozporuplné pocity. Kniha je přece o něco lepší.
Hodnocení: 3 / 10
Přidáno: 30.9.2009
Krakatit
Karel Čapek a jeho protifašistická tvorba patří k mým velkým oblíbencům. Není divu, že byl první na seznamu gestapa. Naštěstí pro něj, měl tu smůlu, že zemřel pár měsíců před jejich příchodem a tak ho minul osud jeho bratra, který skončil v koncentračním táboře.
Román Krakatit jsem četl a velmi se mi líbil, proto všechno ostatní už musím hodnotit kritičtěji (znáte to, když se koukáte na Vaši oblíbenou knihu, kterou právě zfilmovali). Děj mi zde přišel nezáživný, hodně zmatený a hlavně nic neříkající.
Všem, kterým se líbil se tedy omlouvám, ale i přesto rozhodně doporučuji Krakatit přečíst, budete mile překvapeni:-)
Reklama
Hodnocení: 10 / 10
Přidáno: 19.6.2009
Úžasné
Fantastické spracování ,snad náš úplně první scifi téma spracované na plátno,mě tenhle film od Vávry i příběh od Čapka prostě facinuje,navíc v něm hrají opět neskuteční herci !:o))
Hodnocení: 8 / 10
Přidáno: 21.12.2008
Skutečná klasika...
...je tento film natočený podle stěžejního románu Karla Čapka. Je to film velmi, velmi zvláštní. Má neskutečnou hodnotu vypovídající o nebezpečí různých vynálezů a třaskavin, které mohou být zneužity proti lidstvu. Jak stále aktuální téma! Vlastně nesmrtelné. Dva bodíky strhávám jen kvůli poněkud chaotickému ději, jak už je v jednom předchozím komentáři naznačeno, chvilkami se divák totiž ztrácí. Snad mi tedy ty dva stržené body pan spisovatel Čapek odpustí:-) Jinak ale výhrady nemám, naopak. Tento film by si zasloužil častější uvedení v televizi. Výborná režie Otakara Vávry, dokonce i Karel Höger, který není až tak moc můj oblíbený herec, mi zde ve své roli velmi "sedne". Doplňuje jej krásná Florence Marly, herečka českého původu, dnes již neprávem téměř zapomenutá. Snad by o ní mohl někdo z návštěvníků FDB vědět něco více...
10 filmů, které komentovali někteří uživatelé co tento film