Představitel české hudební scény Miloslav Kabeláč se narodil 1. srpna roku 1908 v Praze.
STUDIUM HUDBY
Původně se rozhodl studovat na technice, ale toto studium nakonec přerušil a začal studovat skladbu a dirigování na pražské konzervatoři. Učitelem teorie a kompozice byl Kabeláčovi K. B. Jirák. Absolventskou prací Kabeláčovou byla SYMFONIETTA, jíž provedl s Českou filharmonií právě K. B. Jirák. Další vlastní tvorbou byla FANTAZIE, jíž si Kabeláč napsal jako absolventskou práci pro hru na klavír. Jednalo se o skladbu pro klavír a orchestr. Sám hrál její sólový part.
DÍLO M. KABELÁČE
V začátcích své kariéry Miloslav Kabeláč také působil i jako dirigent. Stále více však přecházel na skladatelskou činnost. Významné místo v jeho tvorbě zaujímá skladba NEUSTUPUJTE!. Byla zkomponována na slova písní z dob pruských vpádů do Čech a na text písně husitů KTOŽ JSÚ BOŽÍ BOJOVNÍCI. Autor touto skladbou vzýval český národ k odporu proti nastupujícímu fašismu a příchodu hitlerovských vojsk.
Za nacistické okupace byl M. Kabeláč spíše v ústraní. Předtím pracoval v rozhlase, ale z obavy o svou ženu, která měla částečně židovský původ, se raději stáhl z uměleckého života. I když tím možná utrpěla jeho kariéra, ukázala se jeho lidská stránka, kdy se nechtěl s manželkou rozvést a vyjádřil tak nesouhlas i s rasistickým postojem nacistického smýšlení.
Celý svůj život se věnoval komponování. Významnou složku jeho díla tvoří osm symfonií, z nichž každá má jiné obsazení, a sice:
1) pro smyčcové nástroje a bicí
2) pro symfonický orchestr
3) pro varhany, žestě a tympány
4) pro komorní orchestr
5) pro symfonický orchestr se sopránem beze slov
6) pro orchestr se sólovým klarinetem
7) pro orchestr s recitátorem
8) pro orchestr s prostorovým rozmístěním vokálních souborů, sólistů a bicích nástrojů s varhanami
V těchto symfoniích vycházel Kabeláč např. z Evangelia a Zjevení svatého Jana a dalších biblických motivů. Premiéra tohoto gigantického díla byla v roce 1971 v Štrasburku, kam však nebylo Kabeláčovi zdejším totalitním režimem dovoleno odjet.
Minulé zřízení bohužel Kabeláčovu tvorbu odsouvalo do pozadí, což si tento výjimečný autor rozhodně nezasloužil. Byl obviňován z formalismu zejména v problémových 50. letech, některá jeho díla byla zcela zakázána. Vždy si však stál za svým názorem a postojem, z něhož neustupoval ani za cenu propadu ve své kariéře. Byl člověkem pevných morálních zásad.
Kabeláč dával hodně do popředí bicí nástroje, což je patrné i z díla OSM INVENCÍ. Při jeho komponování vycházel z ovlivnění indickým souborem. Jeho snahou bylo prezentovat bicí nástroje jako kvalitní tělesa produkující kvalitní hudbu a nikoliv jen prostředky na vyluzování hřmotných zvuků. Hudebními prvky lidových skladeb různých národů naopak byla inspirována skladba CIZOKRAJNÉ MOTIVY pro klavír. Za zmínku stojí také HAMLETOVSKÁ IMPROVIZACE, v níž autor proti sobě postavil protiklady v postavě Shakespearova hrdiny Hamleta.
Skladba s názvem E FONTIBUS BOHEMICIS je šest obrazů z českých dějin s názvy: KOSMAS, HOSPODINE, POMILUJ NY, CHRÁM SV. VÍTA, POHŘEB KARLA IV., HUSITSKÁ PRAHA, HUSOVA CHVÁLA PRAHY). Touto skladbou podpořil Kabeláč rozvoj elektronické hudby, v jehož rámci vznikla. Posledním dílem autorovým byla ŽIDOVSKÁ MODLITBA, věnovaná obětem holocaustu a především autorově choti.
Miloslav Kabeláč zemřel v Praze 17. září roku 1979.
Zpracováno s využitím této publikace:
Kolektiv autorů: 234 ČESKÝCH OSOBNOSTÍ, Fragment, Praha, 2004, ISBN: 80-253-0024-2
Autor: Petra.Barbie .